Přednáška Philippa Descoly organizovaná Filosofickým ústavem AV ČR a CEFRESem ve spolupráci s Francouzským institutem v Praze.
Místo: zasedací místnost, Jilská 1, Praha 1 Jazyk: anglicky
Résumé (v angličtině)
The key concept and methodological tool of Lévi-Straussian structural anthropology is the group of transformation. A structure, understood as a system of contrastive oppositions, only acquires an analytical dynamism thanks to its capacity to organize the transformations between the models of a same group of phenomena. For a structure to be differentiated from a mere system, then, invariant relations must be brought to light between the elements and the relations of different sets so that each of these is connected to another by the means of a transformation. However, there are different ways to conceive a structural transformation in anthropology. The lecture will explore some of them, particularly those used by the lecturer in his book Beyond Nature and Culture (2013), and will build on these results to approach the epistemological consequences of apprehending ontological pluralism as a group of transformation.
Philippe Descola absolvoval filosofii na École normale supérieure v Saint-Cloud a etnologii na univerzitě Paříž X a EPHE. Od roku 2000 působí jako profesor katedry Antropologie přírody na Collège de France. Je též vedoucím Laboratoře sociální antropologie (Collège de France, EHESS, CNRS). Jako uznávaný specialista v oboru antropologie přírody spolupracoval na publikaci Nature and Society (Routledge, 1996, s G. Pálssonem) a na Dictionnaire de l’ethnologie et de l’anthropologie (PUF, 1991). Je autorem několika předních prací, kde se pokoušel překonat etablovaný dualismus mezi přírodou a společností, jako například Par-delà nature et culture (Gallimard, 2005).
Více na stránkách Collège de France ve francouzštině nebo v angličtině.
Mezinárodní konference organizovaná k 70. výročí založení Ústavu Etnológie Slovenské akademie věd pod záštitou Zastoupení Evropské komise na Slovensku.
Kde: Kongresové centrum SAV, Smolenice, Slovensko
Organizátoři: T. Podolinská, G. Kiliánová, M. Vrzgulová, K. Popelková (Bratislava), Z. Uherek (Praha), G. Bárna (Szeged), T. Smolińska (Opole), C. Royer (CEFRES, Praha)
Kompletní program je k dispozici na webových stránkách Ústavu Etnológie SAV.
Panely:
Tematické a metodologické výzvy v současné etnologii a antropologii
Aplikovaná antropologie – Jak se vyspořádat se současnými sociálními a spoločenskými výzvami?
Rituál jako sociální praktika v současné společnosti
Komunikace a paměť: mezigenerační přenos
Fámy a jejich funkce v meziskupinových vztazích
Kulturní dědictví
Fórum mladých vedců (posterové prezentace PhD. studentů)
V4-Networking Panel (prezentace současného výzkumu všech partnerů a vytvoření nové platformy pro další spolupráci a of networking)
Přednáška Zdenka Maršálka (ÚSD, AV ČR) v rámci semináře Soudobé dějiny Židů, který pořádá Ústav pro soudobé dějiny AV ČR a CEFRES ve spolupráci s Židovským muzeem.
V československých zahraničních jednotkách v letech druhé světové války bojovali nejen Češi a Slováci, ale příslušníci takřka všech národností a skupin, z nichž se skládalo obyvatelstvo meziválečné republiky. Ve velkém počtu do exilového vojska vstupovali zvláště židovští dobrovolníci. Přestože v některých obdobích židovští vojáci představovali velkou část československých jednotek, z mnoha různých důvodů byl v pozdějších letech jejich přínos marginalizován. Přednáška zvláště představí konkrétní čísla, soustředí se ovšem i na řadu dalších témat, včetně problémů vzájemného soužití vojáků různých národností, konfese a původu.
Jazyk: česky Kde: knihovna CEFRESu, Na Florenci 1420/3, Praha 1
Přednáška Gábora Egryho (Historický ústav – Maďarská akademie věd)
Diskutant: Rudolf Kučera (Masarykův ústav AV ČR)
Kde: Na Florenci 3, vchod C, 3. patro, zasedací místnost.
Aro Palace Hotel in Brasov. Source: romaniainterbelica.memoria.ro
Konec první světové války ve středo-východní Evropě přinesl podobný vývoj: kolaps říší a vznik národních států. Obraz zdánlivě jednotné transformace a nacionalizujících se nových státních útvarů však dokáže narušit pohled na místní podmínky a mikroregiony. Ty nám ukážou, že dopad proměn tu byl mnohem menší, než předpokládal dominující narativ rozpadu ríší a vznik národních států. Imperiální minulost se nevytratila beze stopy. Naopak, nové entity reagovaly často jako „malá císařství“, pričemž si zachovaly osoby, metody a struktury imperiální správy a vztahů k populaci.
Komparace případových studií měnící se spoločnosti na lokální úrovni nám dovolí poznat místní podmínky, proniknout do jeich rozdílného sociálního rozložení a pochopit imperiální prehistórii, která pomáhala lokálním skupinám vyjednávat pozice v nových státech. Zatímco některé praktiky, zvyky, instituce byly zachované a obsazené jen novými elitami, které doplnily císařské kruhy, našli se i svérázné osobnosti svázané se starým režimem, které bez problémů pronikly do struktur nástupnických států a ve víru společenských změn prosadili svůj vliv. Ve své přednášce se Gábor Egry bude snažit načrtnout najdůležitejší faktory, které stojí za různými cestami přechodu od monarchie k národním státům a zároveň si povšimne jednotlivců a jejich snahy o vyjednaní nových pozic ve světě národních států.
Francouzský ústav pro výzkum ve společenských vědách