Osmé setkání zimního semestru Epistemologického semináře organizovaného CEFRESem (Jérôme Heurtaux) a Institutem mezinárodních studií FSV UK (Tomáš Weiss a Mitchell Young) povede
Jakub Střelec (FF UK/CEFRES)
Téma: Psy-vědy, expertní vědění a lidská subjektivita v Evropě po roce 1945
Kde: online
Kdy: 1. dubna 2020, od 16:30 do 18:00
Jazyk: angličtina
Text:
- Rose, Nikolas (1992). Engineering the Human Soul: Analyzing Psychological Expertise. Science in Context, 5, pp 351-369.
Přednášku v rámci semináře o soudobých dějinách Židů organizovaného Masarykovým ústavem a Archivem Akademie věd České republiky ve spolupráci s Pražským centrem židovských studií a CEFRES přednese Emil Kerenji (Jack, Joseph and Morton Mandel Center for Advanced Holocaust Studies; United States Holocaust Memorial Museum, Washington).
Kvůli cestovním omezením spojených s koronavirem Emil Kerenji nebude moci přijet do Prahy. Nabízíme Vám prezentaci ve formě virtuálního semináře, který se bude konat na internetu prostřednictvím videokonferenčního systému. Seminář se ovšem bude konat jen v případě, že o něj bude zájem. Prosíme Vás tedy, abyste se zaregistrovali u pí. Bartákové na bartakova@mua.cas.cz do 20. března.
Datum a čas: 26. března 2020, 15:00 – VIRTUÁLNÍ SEMINÁŘ
Jazyk: angličtina
Abstrakt
Tato přednáška bude diskutovat o dlouhodobém projektu Centra Mandel v Pamětním muzeu holocaustu Spojených států Tento projekt dokumentuje židovské vnímání a reakce na sérii událostí mezi lety 1933 a 1946, které dnes chápeme jako jednu sjednocenou událost, holocaust. Jaké byly formy pronásledování Židů, které se rozšířilo až za nacistické Německo a nakonec došlo ke genocidě? Jak byly vnímány v dané oblasti a jak geografické, politické, kulturní, ekonomické a třídní okolnosti ovlivnily tato vnímání? Jaké byly dostupné možnosti pro židovské jednotlivce, skupiny, instituce a organizace in extremis, a jaké byly typické reakce? A konečně, jak tato historie a pochopení židovské zkušenosti ovlivňuje naše chápání holocaustu? Přednáška také představí digitální zdroj, který vzešel z tohoto projektu, Experiencing History.
Přednášku povede Mátyás Erdélyi (CEFRES) v rámci česko-francouzského semináře organizovaného Ústavem pro české dějiny Filozofické fakulty Karlovy Univerzity.
Kdy: 26. března od 9:10
Kde: Filozofická fakulta, nám. Jana Palacha 2, Praha 1, sál č. 201
Jazyk: francouzština
Resumé
Průmyslová revoluce je všeobecně považovaná za součást “Velké transformace” 19. století, jež umožnila zrod moderní společnosti. Seminář nabídne různé pohledy na to, jak chápat revoluční a nerevoluční charakter této události založené na vybraných primárních a sekundárních pramenech.
Sedmé setkání zimního semestru Epistemologického semináře organizovaného CEFRESem (Jérôme Heurtaux) a Institutem mezinárodních studií FSV UK (Tomáš Weiss a Mitchell Young) povede
Jakub Střelec (FF UK/CEFRES)
Téma: Psy-vědy, expertní vědění a lidská subjektivita v Evropě po roce 1945
Kde: knihovna CEFRESu (Na Florenci 3, Praha 1)
Kdy: 18. březen 2020 od 16:30 do 18:00
Jazyk: angličtina
Text:
- Rose, Nikolas (1992). Engineering the Human Soul: Analyzing Psychological Expertise. Science in Context, 5, pp 351-369.
Šesté setkání Epistemologického semináře organizovaného CEFRESem a Institutem mezinárodních studií FSV UK povede
Františka Zezuláková Schormová (FF UK/CEFRES)
Téma: World Literature, Cold War Edition
Kde: knihovna CEFRESu – Na Florenci 3, Prague 1
Kdy: 4. března 2020, od 16:30 do 18:00
Jazyk: angličtina
Texty:
- Pascale Casanova, The World Republic of Letters (Harvard University Press, 2007), Chapter One, p. 9–44.
Přednášku v rámci semináře o soudobých dějinách Židů organizovaného Masarykovým ústavem a Archivem Akademie věd České republiky ve spolupráci s Pražským centrem židovských studií a CEFRES přednese Agnes Kelemen (Research Fellow in ERC Consolidator grant UnRef: Unlikely refuge?, Masaryk Institute and Archives of the Czech Academy of Sciences, Prague).
Místo: knihovna CEFRESu, Na Florenci 3, 110 00 Praha 1
Čas: 17:30-19:00
Jazyk: angličtina
Abstrakt
Meziválečné československé univerzity a vysoké školy, kde byl vyučovacím jazykem němčina, přilákaly četné židovské studenty, kteří unikli oficiálním a neoficiálním židovským kvótám a antisemitskému násilí v kampusu ve svých domovských zemích (např. Maďarsko, Polsko, Rumunsko). Kromě xenofobie se setkali také s antisemitismem v Československu. Přesto se maďarští Židé při pohledu zpět na Československou republiku dozvěděli, že se stali obětí nacistického Německa, přehlíželi své zkušenosti s protižidovským nepřátelstvím, jako je například Aféra Steinherz (1922–23), a demonstrace za zavedení numera clausa (1929) do té míry, že je ignorují ve svých pamětech a chválí československou přívětivost. Tato přednáška představí kuriózní souhru českého nacionalismu, německých vysokých škol, akademického antisemitismu, xenofobie a zahraničních židovských studentů prostřednictvím případové studie maďarských „numerus clausus uprchlíků“, kteří studovali v Praze, Brně a Liberci v letech 1920 až 1938.